Formuen topper ved pensionsalderen
Formue og gæld 2019
Nettoformuen består af positive formuekomponenter (bolig, bil, pension, indestående på bankkonti, aktier mv.) fratrukket gæld. Nettoformuen er meget lav hos de unge under 25 år, fordi de fleste i den alder stadig er under uddannelse og har haft ganske få år til at opbygge en formue. For personer i sidste halvdel af tyverne begynder de gennemsnitlige formuer at vokse, da de fleste er færdige med deres uddannelse og er etableret på arbejdsmarkedet. Herefter er der en jævnt stigende sammenhæng mellem formue og alder op til de 65-69 år, hvor gennemsnitsformuerne topper med 2,6 mio. kr. pr. person.
Hvorfor der er forskel mellem medianen og gennemsnittet?
Medianen for nettoformuen topper på 1,7 mio. kr. for de 60-64-årige. Forskellen på median og gennemsnit skyldes, at nogle mennesker har meget høje formuer. Det trækker gennemsnittet betragteligt opad. Medianen viser formuen, hvor præcis halvdelen af gruppen har en højere formue og kan således være en bedre indikator for det typiske formueniveau i befolkningen.
Alderseffekt giver stor formueulighed
Formuer er mere ulige fordelt end fx indkomster, når man betragter hele befolkningen. Det hænger blandt andet sammen med den klare sammenhæng mellem alder og formuestørrelse. Således er det fx kun 0,5 pct. af de 20-24-årige, der har en nettoformue over 1,7 mio. kr., som er medianen for de 60-64-årige. Den store forskel på median og gennemsnit i figuren viser dog også, at der er betydelig variation i formuerne inden for aldersgrupperne.
Senere pensionsalder for nogle
Kigger man på gennemsnittet, kan man se, at det først begynder at falde en del ved de 70-74-årige. En del højtlønnede vælger at gå senere på pension end flertallet og holder derved gennemsnittet oppe. Ser man på medianen, får man et lidt andet billede. Her afspejler knækket i kurven, at de fleste er gået på pension i aldersgruppen 65-69 år, og derved er begyndt nedsparingen.
De unge investerer i boliger og biler
Bolig og bil udgør ofte de primære aktiver for den yngre del af befolkningen. Disse formuer stiger med alderen indtil omkring 50-årsalderen. Pensionsformuen fortsætter derimod med at vokse indtil pensionsalderen. For de ældste udgør den finansielle formue en stor del af formuerne. De har sparet knap så meget op til pension som senere generationer og har fået store dele af de private pensioner udbetalt. Andelen, der har ejerbolig og bil, falder også med alderen blandt de ældste, ligesom at værdien af disse aktiver kan være lavere, da de ældste ofte bor i mindre boliger.
Gælden topper tidligere i livet end nettoformuen
Relativt mange unge starter med bank- og studielån. Denne gæld vokser fortsat indtil midten af 40'erne, hvilket bl.a. skyldes, at de yngre optager lån til køb af bolig og bil. Derefter begynder gælden at falde og særligt den finansielle formue at stige.
Formuestatistikken er revideret
Fra i år indgår andelsboligforeningernes gæld i den model, som beregner værdien af andelsboligerne. Det reducerer den opgjorte værdi af andelsboliger med omkring en tredjedel. På den anden side betyder ændrede beregningsforudsætninger i beregningen af tjenestemandspensionerne, at deres værdi opgøres 10 pct. højere end tidligere. Begge ændringer er ført tilbage til statistikkens start i 2014 og skaber således ikke databrud, når udviklingen betragtes.
Nyt fra Danmarks Statistik
10. december 2020 - Nr. 464
Hent som PDF
Næste udgivelse: 20. december 2021
Kontakt
- Jarl Christian Quitzau, tlf. 39 17 35 94
Kilder og metode
Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. For visse formueposter er det ikke muligt at fordele dem på personer - det gælder bl.a. unoterede aktier, der ikke ligger i depot, værdi af indbo mv., samt formuer skjult i udlandet Dækningen af gældsposterne anses derimod for meget høj. Ud over den familiefordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på typer af familier, alder osv.