BNP-fremgang på 0,6 pct. i andet kvartal 2024
Nationalregnskab 2. kvt. 2024
Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,6 pct. i andet kvartal 2024, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Kvartalsvæksten i BNP var drevet af fremgang i industrien herunder især medicinalindustrien. Omvendt bidrog tilbagegang i handel og transport til at dæmpe fremgangen. Den stigende efterspørgsel skyldes særligt en øget eksport på 1,8 pct., samt stigende investeringer på 0,5 pct. Omvendt faldt det private forbrug med 0,4 pct. og var dermed med til at dæmpe efterspørgslen. Beregningen for første kvartal er opdateret med nye kilder og viser nu et fald i BNP på 1,0 pct., og første kvartal er dermed revideret op med 0,4 pct. point i forhold til seneste offentliggørelse. Læs mere om usikkerhed og revisioner ved denne opgørelse af nationalregnskabet under Særlige forhold.
Fremgang i udenrigshandel
Den samlede eksport steg i andet kvartal med 1,8 pct., mens den samlede import steg med 0,2 pct. For eksporten var fremgangen drevet af varerne, der steg med 1,8 pct., og tjenesterne, der steg med 1,9 pct. Stigningen i importen var drevet af tjenesterne, der steg med 1,1 pct., mens varerne faldt med 0,5 pct., og dermed dæmpede stigningen i importen.
Stigning i de faste bruttoinvesteringer
De faste bruttoinvesteringer steg med 0,5 pct. i andet kvartal. Denne fremgang dækker over en meget forskelligartet udvikling på tværs af de forskellige investeringstyper. Andet byggeri og anlæg steg fx med 4,7 pct. Herunder steg anlægsinvesteringerne med 9,6 pct., hvilket dækker over en fremgang i både det private og det offentlige. Modsat faldt investeringer i maskiner, transportmidler mv. med 3,1 pct. Det var især investeringerne i transportmidler, der havde en kraftig tilbagegang på 8,9 pct. Dette skal dog ses i lyset af en stor tilgang af skibe i første kvartal. Boligbyggeriet fald med 1,0 pct. og har derved været konstant faldende i to år, med undtagelse af fjerde kvartal 2023.
Dansk økonomi voksede mere end EU's samlede økonomi
I andet kvartal voksede Danmarks BNP med 0,6 pct., mens EU-landenes og USA's vækst var på hhv. 0,3 pct. og 0,7 pct. Hermed voksede dansk økonomi hurtigere end EU-27, men til gengæld lidt langsommere end USA's. Set over de seneste tre kvartaler har EU-27 haft en svag, men dog positiv vækst, mens amerikansk økonomi har haft fremgang i alle kvartalerne. Den danske vækst svinger en del sammenlignet med EU-27 og USA. Dette skal bl.a. ses i lyset af den store betydning af medicinalindustrien og søtransporten i Danmark, hvorved udsving i disse branchers aktivitet slår forholdsvis meget igennem på den samlede danske økonomi. For store lande eller områder vil man ikke forvente, at enkelte store virksomheder kan påvirke den samlede økonomiske aktivitet i samme grad som for et lille land som Danmark.
Danmarks nationalregnskab
|
2024 |
||||
|
2. kvt. |
2. kvt. |
1.-2. kvt. |
1. kvt. |
2. kvt. |
|
Løbende priser |
Sæsonkorrigeret realvækst |
|||
|
|
Årlig vækst1 |
Kvartalsvis vækst |
||
|
mia. kr. |
pct. |
|||
Bruttonationalprodukt (BNP) |
723,1 |
2,5 |
2,2 |
-1,0 |
0,6 |
Import af varer og tjenester |
423,2 |
0,1 |
1,2 |
-1,0 |
0,2 |
Import af varer |
229,6 |
-2,2 |
-1,3 |
0,1 |
-0,5 |
Import af tjenester |
193,5 |
3,0 |
4,3 |
-2,2 |
1,1 |
Forsyning i alt |
1146,3 |
1,6 |
1,9 |
-1,0 |
0,5 |
Eksport af varer og tjenester |
487,5 |
5,6 |
6,4 |
-4,4 |
1,8 |
Eksport af varer |
283,4 |
5,5 |
5,4 |
0,1 |
1,8 |
Eksport af tjenester |
204,2 |
5,2 |
6,9 |
-9,2 |
1,9 |
Privatforbrug |
330,2 |
-0,3 |
0,3 |
-0,4 |
-0,4 |
Husholdningernes forbrugsudgifter |
319,3 |
-0,3 |
0,3 |
-0,4 |
-0,3 |
Køb af køretøjer |
14,4 |
-14,2 |
-15,0 |
-20,2 |
1,0 |
Andre varer |
123,6 |
-1,5 |
-0,9 |
-0,6 |
-1,0 |
Tjenester i alt inkl. turisme |
181,4 |
1,9 |
2,6 |
1,7 |
0,0 |
Tjenester i alt |
185,0 |
0,0 |
0,9 |
1,3 |
-0,5 |
Turistindtægter (-) |
-19,4 |
-6,1 |
-7,1 |
-3,1 |
2,5 |
Turistudgifter (+) |
15,7 |
18,0 |
13,5 |
0,9 |
11,5 |
NPISH forbrugsudgifter2 |
11,0 |
-0,5 |
0,1 |
0,0 |
-1,1 |
Offentlige forbrugsudgifter |
168,6 |
0,3 |
0,8 |
1,7 |
0,2 |
Faste bruttoinvesteringer |
161,5 |
-3,7 |
-3,5 |
2,2 |
0,5 |
Boliger |
39,2 |
-4,5 |
-5,4 |
-4,6 |
-1,0 |
Andet byggeri og anlæg |
44,8 |
-0,8 |
-6,0 |
2,3 |
4,7 |
Maskiner, transportmidler mv. |
33,6 |
-12,0 |
-3,8 |
16,0 |
-3,1 |
Intellektuelle rettigheder |
43,9 |
0,9 |
0,9 |
-0,7 |
0,6 |
Lagerforøgelser mv.3 |
-1,6 |
0,6 |
-1,1 |
-1,7 |
2,9 |
Endelig indenlandsk anvendelse |
658,7 |
-0,7 |
-1,5 |
-1,2 |
3,3 |
Endelig anvendelse i alt4 |
1146,3 |
2,1 |
1,9 |
-3,0 |
2,6 |
Samlede præsterede timer i alt (mio.) |
1132,9 |
0,9 |
0,9 |
0,4 |
0,3 |
Beskæftigelse5 i alt (1.000 personer) |
3243,1 |
0,9 |
1,0 |
0,5 |
0,2 |
1 Vækst i forhold til tilsvarende periode året før. |
Særlige forhold ved denne offentliggørelse
Første offentliggørelse af nationalregnskab for andet kvartal 2024
Dette er den første offentliggørelse af nationalregnskabet for andet kvartal 2024. For første kvartal er nationalregnskabet genberegnet med de mest opdaterede kilder. Dette har medført, at BNP-væksten er revideret op med 0,4 pct. point for første kvartal. Det er ny information om især bygge- og anlægsaktiviteten, nettoeksporten samt det offentlige forbrug, der bidrager til revisionen af væksten i første kvartal. Der er ikke foretaget revisioner i de ikke-sæsonkorrigerede tal før 2024. For de sæsonkorrigerede tal kan der forekomme revisioner tilbage til 2021 på baggrund af de nye tal for første halvår af 2024, da disse indgår i beregningen af sæsonmønsteret. Den seneste offentliggørelse af nationalregnskabet er Nationalregnskab 1. kvt. 2024, revideret. Læs mere om størrelsen af revisionerne i BNP-væksten generelt set i notatet Revisioner af det kvartalsvise nationalregnskab.
Usikkerhed i opgørelsen af Firmaernes køb og salg
I den første foreløbige kvartalsvise nationalregnskabsberegning for andet kvartal anvendes en foreløbig, intern version af Firmaernes køb og salg, hvor der er relativt mange imputeringer. Dette skyldes, at der kun indberettes moms kvartalsvist eller halvårligt for en betydelig andel af virksomhederne. Derudover har månedsindberetterne udsat frist for juni, og juni-data for dem er derfor imputerede i denne udgave. Af den grund er denne udgivelse behæftet med større usikkerhed end normalt for bl.a. serviceerhverv samt bygge og anlæg. Statistikken over Firmaernes køb og salg juni og juli 2024 offentliggøres først 18. september på grund af den senere indberetningsfrist for juni måned. Ved udgivelsen af Nationalregnskab 2. kvt. 2024 revideret, der offentliggøres 30. september 2024, vil der blive anvendt en version af Firmaernes køb og salg, hvor langt de fleste imputeringer for halvårs- og kvartalsindberetterne, samt indberetningerne fra juni måned, er erstattet af faktiske indberetninger.
Større usikkerhed i opgørelsen af beskæftigelse mv.
Denne første foreløbige opgørelse af beskæftigelse, præsterede timer og løn for andet kvartal er baseret på et datagrundlag, hvor kvartalets to første måneder er baseret på en foreløbig intern beregning af Arbejdstidsregnskabet, mens kvartalets sidste måned er en fremskrivning foretaget i forbindelse med sæsonkorrektionen (X13-ARIMA-SEATS). Udviklingen i nationalregnskabets beskæftigelse, præsterede timer og løn følger som hovedregel udviklingen i Arbejdstidsregnskabet for de ikke-sæsonkorrigerede tal.
Ved den reviderede offentliggørelse af Nationalregnskabet den 30. september er opgørelsen af beskæftigelse, præsterede timer og løn baseret på det til den tid offentliggjorte Arbejdstidsregnskab.
Øget usikkerhed i sæsonkorrektionen
Der må forventes øget usikkerhed på sæsonkorrektionen i forbindelse med COVID-19, høj inflation og andre betydelige begivenheder, der har givet usædvanligt store udsving i økonomien på kort sigt. Det skyldes bl.a., at beregningerne af de seneste sæsonkorrigerede værdier for de enkelte detaljerede serier delvist er baseret på fremskrivninger af den observerede serie, og derfor vil pludselige ændringer i seriens forløb (outliere) fører til en øget usikkerhed. Detekteringen af outliere vurderes også at være ekstra følsom for perioden i forbindelse med COVID-19 m.m. Outliere detekteres og behandles primært automatisk i standardanvendelse af sæsonkorrektionsprogrammet JDemetra+ med X13-ARIMA-SEATS-metoden. Den øgede usikkerhed i sæsonkorrektionen betyder også, at man i højere grad skal være påpasselig med fortolkningen af den sæsonkorrigerede prisudvikling på kvartaler. Dette hænger sammen med, at tallene sæsonkorrigeres i hhv. løbende priser og kædede værdier, hvorefter prisindekset beregnes som forholdet mellem disse. Det forventes, at der ved udgivelsen af Nationalregnskabet 2. kvt. 2024 ultimo september vil blive indarbejdet en opdatering af modellerne i sæsonkorrektionen.
Nyt fra Danmarks Statistik
20. august 2024 - Nr. 237
Hent som PDF
Næste udgivelse: 30. september 2024
Kontakt
- Jonas Dan Petersen, tlf. 39 17 38 65
- Søren Havn Gjedsted, tlf. 39 17 32 03
Kilder og metode
Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med national-regnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.